•	KULTURÁLIS JAVAK JOGI VÉDELME
•	Kulturális javak
•	Jogi védelem

•	KULTURÁLIS JAVAK

•	A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. tv. (Múzeumi tv.):
sz) Kulturális javak: az élettelen és élő természet keletkezésének, fejlődésének, az emberiség, a magyar nemzet, Magyarország történelmének kiemelkedő és jellemző tárgyi, képi, hangrögzített, írásos emlékei, és egyéb bizonyítékai - az ingatlanok kivételével -, a művészeti alkotások. 

•	2001. évi LXIV. tv a kulturális örökség védelméről:
4. Kulturális javak: az élettelen és élő természet keletkezésének, fejlődésének, az emberiség, a magyar nemzet, Magyarország történelmének kiemelkedő és jellemző tárgyi, képi, hangrögzített, írásos emlékei és egyéb bizonyítékai - az ingatlanok kivételével -, valamint a művészeti alkotások.

•	1979. évi 2. törvényerejű rendelet a kulturális javak jogtalan behozatalának, kivitelének és tulajdona jogtalan átruházásának megakadályozását és megelőzését szolgáló eszközökről szóló, az Egyesült Nemzetek Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetének Közgyűlése által Párizsban az 1970. évi november hó 14. napján elfogadott Egyezmény kihirdetéséről
1. Cikk: Ennek az Egyezménynek az alkalmazása során „kulturális javak”-nak az olyan tárgyak tekintendők, amelyeket az egyes Államok egyházi vagy világi okokból, kifejezetten úgy jelölnek meg, hogy azok régészeti, őstörténeti, történeti, irodalmi, művészeti vagy tudományos szempontból fontosak, ha az alábbi kategóriák valamelyikébe tartoznak:

a) ritka állat-, növény-, ásvány- és bonctani gyűjtemények vagy példányok, valamint az őslénytan szempontjából számottevő tárgyak;
b) történelmi vonatkozású tárgyak, beleértve a tudomány és a műszaki tudományok történetét, valamint a hadtörténetet és társadalomtörténetet, valamint a nemzet vezetőinek, gondolkodóinak, tudósainak és művészeinek életével, valamint a nemzeti szempontból jelentős eseményekkel kapcsolatos tárgyak;
c) régészeti ásatások leletei (ideértve az engedélyezett és a titkos ásatásokat egyaránt), vagy a régészeti felfedezések eredményei;
d) művészeti alkotások vagy műemlékek feldarabolt részei és régészeti lelőhelyek részei;
e) több mint százéves régiségek, így feliratok, fémpénzek és vésett pecsétnyomók;
f) néprajzi tárgyak;
g) művészeti szempontból számottevő tárgyak, mint
I. teljes egészében kézzel, bármilyen alapra és bármilyen anyagból készített képek, festmények és rajzok (az ipari rajzok, valamint gyári úton előállított és kézileg díszített cikkek kivételével);
II. bármilyen anyagból készült eredeti szobrászati művek, szobrok;
III. eredeti metszetek, lenyomatok és kőnyomatok;
IV. eredeti művészi együttesek és összeállítások bármilyen anyagból;
h) ritka kéziratok és ősnyomtatványok, régi könyvek, különleges jelentőségű okmányok és (történeti, művészeti, tudományos, irodalmi stb.) kiadmányok egyenként vagy gyűjteményben;
i) postabélyegek, okmánybélyegek és más hasonló bélyegek, egyenként vagy gyűjteményben;
j) archívumok, ideértve a hangfelvételek, fényképek és filmek archívumait;
k) több mint százéves bútordarabok és régi hangszerek.

•	A szerzői jogi törvényről szóló 1999. évi LXXVI. tv. szerint:
A szerzői jogi védelem tárgya
1. § (1) Ez a törvény védi az irodalmi, tudományos és művészeti alkotásokat.
(2) Szerzői jogi védelem alá tartozik - függetlenül attól, hogy e törvény megnevezi-e - az irodalom, a tudomány és a művészet minden alkotása. Ilyen alkotásnak minősül különösen:
a) az irodalmi (pl. szépirodalmi, szakirodalmi, tudományos, publicisztikai) mű,
b) a nyilvánosan tartott beszéd,
c) a számítógépi programalkotás és a hozzá tartozó dokumentáció (a továbbiakban: szoftver) akár forráskódban, akár tárgykódban vagy bármilyen más formában rögzített minden fajtája, ideértve a felhasználói programot és az operációs rendszert is,
d) a színmű, a zenés színmű, a táncjáték és a némajáték,
e) a zenemű, szöveggel vagy anélkül,
f) a rádió- és a televíziójáték,
g) a filmalkotás és más audiovizuális mű (a továbbiakban együtt: filmalkotás),
h) a rajzolás, festés, szobrászat, metszés, kőnyomás útján vagy más hasonló módon létrehozott alkotás és annak terve,
i) a fotóművészeti alkotás,
j) a térképmű és más térképészeti alkotás,
k) az építészeti alkotás és annak terve, valamint az épületegyüttes, illetve a városépítészeti együttes terve,
l) a műszaki létesítmény terve,
m) az iparművészeti alkotás és annak terve,
n) a jelmez- és díszletterv,
o) az ipari tervezőművészeti alkotás,
p) a gyűjteményes műnek minősülő adatbázis.
(3) A szerzői jogi védelem az alkotást a szerző szellemi tevékenységéből fakadó egyéni, eredeti jellege alapján illeti meg. A védelem nem függ mennyiségi, minőségi, esztétikai jellemzőktől vagy az alkotás színvonalára vonatkozó értékítélettől.

•	A pénzügyi joghoz kapcsolódó jogszabályok pedig, mint az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény pedig:

műalkotás [213. § (1) bekezdésének b) pontja], gyűjteménydarab [213. § (1) bekezdésének c) pontja] vagy régiség [213. § (1) bekezdésének d) pontja] 

elnevezésekkel illeti a műtárgyakat.

8. számú melléklet a 2007. évi CXXVII. törvényhez
Műalkotások, gyűjteménydarabok és régiségek
I. rész: műalkotások
1. művész által saját kezűleg készített festmény, rajz, pasztellkép, részekből összeállított kép (kollázs) és dekoratív tábla (vtsz. 9701-ből);
2. művész által saját kezűleg készített és korlátozott számban előállított metszet, nyomat és litográfia (vtsz. 9702 00 00-ból);
3. művész által saját kezűleg készített szobrászművészeti alkotás bármilyen anyagból (vtsz. 9703-ból), valamint az erről legfeljebb 8 példányban készített öntvénymásolat, amelynek sokszorozását a művész vagy jogutódjának személyes felügyelete alatt végezték;
4. művész saját eredeti terve alapján legfeljebb 8 példányban készített kézi szövésű faliszőnyeg, kárpit (vtsz. 5805 00 00-ból) és fali drapéria (vtsz. 6304 00 00-ból);
5. művész által saját kezűleg készített és szignált egyedi kerámia;
6. művész által saját kezűleg, legfeljebb 8 számozott példányban készített, és a művész vagy a művészeti műhely által szignált réz alapú tűzzománc, kivéve az ötvös- és ékszertermékeket;
7. művész által saját kezűleg készített, és általa vagy felügyelete alatt legfeljebb 30 számozott példányban - minden méretet és hordozót ideértve - sokszorozott, és a művész által szignált fénykép.
II. rész: gyűjteménydarabok
1. posta- és illetékbélyeg, lebélyegzett postabélyeg, első napi bélyegzéssel ellátott boríték, postai levelezőlap és boríték (bélyeges papír) és más hasonló érvénytelenített vagy postatiszta termék, feltéve, hogy ezek nincsenek forgalomban, illetőleg nem is szánják forgalomra (vtsz. 9704 00 00);
2. állattani, növénytani, ásványtani, anatómiai, történelmi értékű, archeológiai, paleontológiai, etnográfiai és numizmatikai gyűjtemény és gyűjteménydarab (vtsz. 9705 00 00).
III. rész: régiségek
- a vtsz. 9701-9705 alá nem tartozó, 100 évnél idősebb termék (vtsz. 9706 00 00).

•	JOGI VÉDELEM

•	jog

A jog olyan magatartásszabályok összessége, amelyekkel az állam az emberek tevékenységét kívánja szabályozni, s melyek érvényesülését az állam büntetésekkel (szankciókkal) biztosítja. 

•	közjog és magánjog

	Magánjog:
	Közjog:
	
Szabályozás tárgya szerinti:	•	jogalanyok egymás közötti (kereskedelmi, gazdasági) jogviszonyát szabályozza
•	esetlegesen a felek között létrejövő megállapodással	állam-állampolgár-jogi személyek között szabályoz az állam területén. 
•	Állampolgár kötelezettsége az állam felé.	
Jogalanyok egymás közötti viszonya: 
	•	mellérendeltség, 	alá- és fölérendeltség (a felettes szervet többletjogok illetik meg)	
	•	egyenjogú felek, 		
	•	kötelezettségek többnyire a felek akaratából állnak be, 	a kötelezettségek általában a felek akaratára tekintet nélkül beállnak	
	•	érdekellentét,	•	érdekazonosság	
	•	kizárólag a bírói út igénybevételének lehetősége.	•	közvetlen kényszer alkalmazható	
Szabályozás módja szerint:
	•	a szabályok diszpozitívak, megengedőek, vagyis a felek közös akaratából eltérhetnek a szabályozástól.	•	elsődlegesen parancsoló, kötelező vagy tiltó (cogens) normák.	

•	jogszabályok érvényessége és hatálya 

A jogszabály érvényessége azt jelenti, hogy az adott jogszabály képes kötelező erőt kiváltani, vagyis követelésének és alkalmazásának kötelező voltát elfogadtatni.
A formális érvényesség három követelmény egyidejű kielégítését tételezi fel:

•	A jogszabályt a jogalkotásra feljogosított szerv hozta meg. 
•	A jogalkotó a jogszabályt a jogalkotásra vonatkozó előírásoknak megfelelően alkotta meg.
•	A megfelelően megalkotott jogszabályt a jog által előírt módon kihirdették, vagyis az érintett címzettek tudomására hozták. 

Másrészt beszélhetünk tartalmi érvényességről amely szerint a jogszabály nem ellenkezik magasabb szintű, a jogforrási hierarchiában előrébb helyet foglaló jogszabály előírásainak tartalmával.

A jogszabályok különféle megjelenési formáit jogforrásnak nevezzük.

A jogforrási hierarchia élén az OGY által alkotott törvény áll.
A törvény a társadalmat érintő legfontosabb kérdéseket szabályozza. 
Megjelenési formája: évszám és a törvény száma római számmal.

Pl: 2001. évi LXIV. törvény a kulturális örökség védelméről

•	Alkotmány: 
Az alkotmány különleges törvény, alaptörvény, amelyben az állam, önmagát korlátozva, biztosítja az állampolgárok számára az alapvető jogokat.
A jogforrási hierarchia csúcsán helyezkedik el, magasabb törvényi erővel rendelkezik, és módosításának feltételei is szigorúbbak, mint a többi törvényéi.

Összefoglalva: a legmagasabb szintű jogi tételek egyetlen alaptörvénybe foglalt gyűjteménye, amelyben elsősorban az állami főhatalom gyakorlását, az állami szervezetrendszer működését, az állam és az egyén viszonyának alapjait szabályozza.

•	törvény
•	törvényerejű rendelet

A hierarchiában a tv-t a tvr-t követi, jelölése évszámmal, arab számmal és a tvr. rövidítéssel történik.

Pl. 1957. évi 14. törvényerejű rendelet a kulturális javak fegyveres összeütközés esetén való védelme tárgyában Hágában, 1954. évi május hó 14. napján kelt nemzetközi egyezmény, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyv (a kulturális javak háború idején megszállott
területről való kivitelének tilalma tárgyában) kihirdetéséről

A Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsa, a tvr-ek alkotója ma már nem létezik, de az általa létrehozott jogszabályok mindaddig megmaradnak a jogszabályi hierarchiában, amíg az összeset hatályon kívül nem helyezik.

•	Korm. rend.
Sorszámmal, évszámmal, és a korm. rend. elnevezéssel álla jogforrási hierarchia következő lépcsőjén.
Pl.: 47/2001. (III. 27.) Korm. rendelet a muzeális intézményekben folytatható kutatásról

•	Min. rend.
Sorszám, évszám és a minisztérium – ha két vagy több min. együttes rendeletéről van szó, akkor e min-ok – nevének rövidítése jelzi.
Pl: 20/2002. (X. 4.) NKÖM rendelet a muzeális intézmények nyilvántartási szabályzatáról

A jogszabály elfogadásával érvényessé, kihirdetésével hatályossá válik.

A jogszabály hatálya

A lényeget leginkább megragadó definíció szerint a hatály nem más, mint az érvényesség terjedelme, vagyis a jogszabály hatálya arra ad választ, hogy az adott jogszabály 
•	mettől meddig (időbeli hatály) 	
•	legtöbbször a hivatalos lapban való kihirdetésük napján, de a hatályba lépés ideje lehet a kihirdetésnél későbbi időpont is
•	általában a jogszabályok arról nem rendelkeznek, mikor szűnik meg a hatályuk, rendszerint a meghozott új norma helyezi hatályon kívül a jogszabályt
•	kikre (személyi hatály)		
- 	a címzettek körét jelenti

Pl. a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról a művészeti, a közművelődési és a közgyűjteményi területen foglalkoztatott közalkalmazottak jogviszonyával összefüggő egyes kérdések rendezéséről szóló 150/1992. (XI. 20.) Korm. rendelet
1. § (1) A rendelet hatálya az állami és a helyi önkormányzati kulturális költségvetési intézmények közalkalmazottaira terjed ki.

•	milyen területre kiterjedően (területi hatály)
- 	ország egész területére v. egy konkrétan meghatározott kisebb területre vonatkozik

Általános szabály, hogy az országos hatáskörű jogalkotó szervek (Parlament, Korm., miniszter) által kibocsátott jogszabályok az ország egész területére vonatkoznak, mégpedig az o. területén élő magyar és nem magyar állampolgárokra egyaránt.

•	milyen ügyekre és milyen eljárásban (tárgyi hatály)
•	az alkalmazásukról mely szervek kötelesek gondoskodni (szervi hatály)

•	KULTURÁLIS JAVAK JOGI VÉDELMÉNEK SZEREPLŐI

Főbb szereplők: 
•	Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.
•	Oktatási és Kulturális Minisztérium, Közgyűjteményi Főosztály
•	Kulturális Örökségvédelmi Hivatal